Ni ADS-u niti SIPA-i i OSA-i nije smetalo što je riječ o politički izabranom zvaničniku pa su mu odobrili i pristup tajnim podacima. Igor Đapić: Nisam se htio odreći pozicije odbornika dok ne vidim hoću li dobiti posao
Da je politizacija državne službe u BiH odnosno zapošljavanje po stranačkoj liniji proces koji se kontinuirano, iza paravana, odvija naočigled javnosti, govori i najnoviji primjer u Ministarstvu sigurnosti BiH kojem je u trag ušao Fokus.ba. Primjer koji smo rasvijetlili ima, pri tome još, i primjese nepotizma i korupcije, a sve uz svjesno zaobilaženje zakona.
U momentu dok je bio odbornik u Skupštini Opštine Pale, i to u ime stranke DNS, čiji je predsjednik Nenad Nešić, Igor Đapić dobio je potrebna rješenja Agencije za državnu službu BiH, ali i dozvole Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i Obavještajne sigurnosne agencije (OSA) za pristup tajnim podacima stepena “povjerljivo”.
Glasnogovornica Centralne izborne komisije (CIK) BiH Maksida Pirić 28. decembra je u odgovoru na upit Fokusa potvrdila da, prema evidenciji CIK-a, Igor Đapić ima zamjenski mandat odbornika u Skupštini Opštine Pale koji je osvojio na lokalnim izborima 2020. godine na listi Demokratskog narodnog saveza.
Dakle, u momentu dok se u sistemu CIK-a vodio još uvijek kao politički zvaničnik, izabran na lokalnim izborima 2020. godine, Đapić je istovremeno od ADS-a dobio rješenja da je izabran na konkursu kao državni službenik. Paralelno, što je još gore, od OSA-e i SIPA-e dobio je dozvole za pristup tajnim podacima, kako bi radio u IT sektoru Ministarstva sigurnosti BiH.
Prema konkursu koji je raspisan još 23. maja prošle godine, Đapić je konkurisao i dobio mjesto višeg stručnog saradnika za razvoj baza podataka u IT sektoru. Prema opisu poslova, ovaj službenik vrši projektovanje i izradu baza podataka, definiranje načina i strategije pravljenja sigurnosnih kopija baza podataka te pravljenje sigurnosnih kopija, analizu softvera za razvoj baza podataka te druge poslove i zadatke koje odredi neposredni rukovodilac.
Posebni uslovi za ovo radno mjesto su završen Elektrotehnički fakultet ili drugi tehnički fakultet, zatim položen stručni upravni ispit, te dvije godine radnog iskustva u struci, kao i aktivno znanje engleskog jezika. No, osim što je upitno da li je radio u struci, Đapić je, kako smo saznali, završio poljoprivredni fakultet.
Odredbe zakona
No, na stranu sve ovo, jedna zakonska odredba ga u ovom slučaju direktno eliminira za zaposlenje u Ministarstvu sigurnosti na ovaj način.
Naime, prema članu 16. tačka e) Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, koji govori o nespojivosti s dužnostima državnog službenika, „državni službenik ne može biti član upravnih i drugih odbora političkih stranaka i ne smije slijediti instrukcije političkih stranaka“.
Također, i u tački c) tog člana evidentna je nespojivost odbornika skupštine s dužnostima državnog službenika budući da u ovom članu, između ostalog, stoji: „smatrat će se da je državni službenik na odsustvu iz državne službe od trenutka kada je potvrđena njegova kandidatura za javnu funkciju na koju se bira direktno ili indirektno, ili od trenutka kada je imenovan na položaj u bilo kojem zakonodavnom ili izvršnom organu na bilo kojem nivou vlasti u Bosni i Hercegovini. U tom slučaju, rukovodeći državni službenik podnosi ostavku na mjesto u državnoj službi“.
Fokus se obratio upitom Agenciji za državnu službu gdje su nam tek šturo odgovorili da je nakon okončane procedure javnog oglasa Igor Đapić postavljen na radno mjesto viši stručni saradnik za razvoj baza podataka u Ministarstvu sigurnosti BiH.
U članu 24. Zakona o državnoj službi komisija za provođenje svakog javnog konkursa sastoji se od pet osoba od kojih su dvije iz institucije na koju se javni konkurs odnosi. U ovom slučaju dvije osobe iz Ministarstva sigurnosti BiH imenovao je direktno ministar Nešić.
S obzirom da dolazi iz domena politike, odnosno da je stranačkom linijom vezan za ministra sigurnosti BiH koji mu je postao novi poslodavac, interesantan je i član 59. Zakona o zaštiti tajnih podataka koji govori o sigurnosnim smetnjama, zbog čega se postavlja pitanje djelovanja SIPA-e i OSA-e u slučaju da se Đapiću dozvoli pristup tajnim podacima.
U stavu f) ovog člana kaže se da su sigurnosne smetnje, zbog kojih se odbija izdavanje dozvole za pristup tajnim podacima, i „dokazano postojanje sigurnosne smetnje u vezi s jednom ili više informacija iz upitnika za sigurnosnu provjeru, koje utemeljuju opravdanu sumnju u autentičnost, lojalnost državi i povjerljivost osobe za omogućavanje pristupa, korištenja, čuvanja i zaštite tajnih podataka“.
Fokus se službenim putem obratio Ministarstvu sigurnosti odnosno ministru Nešiću, ali do zaključenja ovog teksta nismo dobili odgovore. Ukoliko ih dobijemo, objavit ćemo ih naknadno. Ministarstvo smo, između ostalog, upitali po kojim kriterijima je Đapić izabran za poziciju višeg stručnog saradnika za razvoj baza podataka u IT sektor, te za komentar na njegovu pripadnost stranci čiji je predsjednik Nešić.
Izjava Đapića
Igor Đapić je u izjavi za Fokus, koju je dao 8. januara, potvrdio informaciju da je dobio posao višeg stručnog saradnika za razvoj baze podataka u IT sektoru Ministarstva sigurnosti BiH.
Također, Đapić nam je potvrdio da je završio poljoprivredni fakultet, ali je naglasio da je to tehnički fakultet, što, prema njegovom mišljenju, odgovara kriterijima u konkursu.